Defrişarea livezilor şi viilor vechi este un imperativ al timpului ![]() Din totalul de 2160,8 ha de planataţii multianuale pomicole şi viticole, care sunt la moment în raion, conform datelor incluse în cadastrul funciar al terenurilor agricole şi plantaţiilor multianuale, la moment avem în rod 293 ha de livadă şi 46,7 ha de viţă-de-vie de soi, alte 154,4 ha livadă şi 12 ha viţă-de-vie vor intra în rod pe parcursul următorilor ani. Diferenţa de 1654,7 ha, dintre plantaţiile în rod sau care vor intra pe rod şi suprafaţa totală, constituie în majoritate livezi vechi, care au depăşit perioada de exploatare şi necesită a fi casate şi defrişate. În plus mai avem în raion şi o parte din livezi care au fost casate conform procedurii legale, adică nu figurează documental, dar fizic încă există, însă din diferite motive, inclusiv lipsa surselor financiare, pînă la moment nu au fost defrişate. Aceste plantaţii nici nu produc roadă şi nici nu permit utilizarea terenului în scopul cultivării şi obţinerii altor culturi, livezile date stau ca un balast pe spatele proprietarului, indiferent că e persoană fizică sau juridică. În plus persoana juridică este obligată să le reflecte în actele sale contabile ca mijloace fixe, să explice de ce nu are roadă de pe plantaţia respectivă, de ce nu obţine venituri de pe terenurile date.
Ultimii ani, din Bugetul de stat, prin intermediul Fondului naţional de dezvoltare a agriculturii şi mediului rural, se achită sume băneşti considerabile în scopul defrişarii acestor plantaţii şi întoarcerii terenurilor ocupate de acestea în circuitul agricol (submăsura 1.2 - Stimularea investiţiilor pentru înfiinţarea, modernizarea şi defrişarea plantaţiilor multianuale, inclusiv a plantaţiilor viticole şi a plantaţiilor pomicole). Procedura conform căreia e posibil de obţinut mijloace băneşti pentru defrişarea plantaţiilor vechi este reglementată prin Hotărîrea Guvernului privind modul de înregistrare la venituri, punere pe rod, casare şi defrişare a plantaţiilor perene, nr 705/1995 şi Hotărîrea Guvernului cu privire la modul de repartizare a mijloacelor Fondului naţional de dezvoltare a agriculturii şi mediului rural, nr 455/2017. Pentru a casa plantaţiile respective şi a le defrişa este nevoie doar de adresat la primăria localităţii unde este amplasată plantaţia cu o cerere prin care se solicită casarea plantaţiei indicînd pricina casării, cu întocmirea unui act de casare semnat de comisia constituită în baza dispoziţiei primarului localităţii, nu mai este necesar de obţinut Hotărîre de Guvern privind casare, cum era pînă acuma cîţiva ani. Plantaţia multianuală poate fi casată dacă aceasta devine ineficientă din punct de vedere economic, în una dintre următoarele circumstanțe: 1) a expirat termenul de funcționare utilă a plantației perene; 2) s-a încheiat termenul de testare a soiurilor noi de plante pe loturile de testare, conform Regulamentului privind testarea şi admiterea soiurilor în Catalogul soiurilor de plante, aprobat prin Hotărîrea Guvernului nr. 43/2013; 3) peste 50 % din suprafaţa plantației constituie goluri, este vătămată de organisme dăunătoare, deteriorată în urma calamităților naturale; 4) este amplasată pe terenurile a căror destinație sau mod de folosință a fost schimbat/ă. Este important de reţinut că defrişarea plantaţiei deja casate urmează a fi efectuată nu mai tîrziu de luna aprilie a anului următor celui în care a fost adoptată decizia de casare. În general, Agenţia de Intervenţii şi Plăţi pentru Agricultură acceptă spre subvenţionare dosarele care au fost întocmite nu mai tîrziu decît 6 luni de la data adoptării deciziei Consiliului local de casare a plantaiei perene respective, pînă la defrişare. Pentru defrişarea plantaţiilor multianuale (pomicole, nucifere şi viticole, exceptînd plantaţiile de culturi bacifere), conform procedurii reflectate mai sus se achită din fondul de subvenţionare 10,0 mii lei per hectar, cu asumarea şi realizarea angajamentului de a întreţine terenurile agricole conform bunelor practici agricole pentru următorii 3 ani. Evident că suma dată nu acoperă în întregime cheltuielile de defrişare a plantaţiei şi întoarcere în circuitul agricol a terenului, însă, luînd în calcul preţul lemnului obţinut în urma defrişării, plus interesul proprietarului de a scăpa de o sursă de boli şi dăunători, face petrecerea acestor lucrări cît mai urgentă şi necesară. Valeriu POPUŞOI, Direcţia agricultură şi cadastru ![]() |
Lasa un comentariu